![](https://ktdt.hu/wp-content/uploads/2021/05/Kep1.jpg)
A
kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer működésének részletes szabályairól
szóló 80/2023. (III. 14.) Korm. rendelet (EPR rendelet) közel egy éve lépett
életbe. Számtalan kérdés merült fel a jogszabállyal kapcsolatosan, melyre a
jogalkotó sok esetben jogszabály módosítással is reagált, viszont nagyon sok
kérdés még mindig nem jelent meg a norma szövegben, és arra, hogy mire gondolt
a jogalkotó, csak a kiadott állásfoglalásokból kaphatunk iránymutatást.
Fontos megjegyezni, hogy
az állásfoglalások leginkább releváns részleteit mutatjuk be, viszont felhívjuk
a figyelmet, hogy a jogértelmezés minden esetben a kötelezett feladata és
felelőssége. Jelen szakmai összefoglaló néhány felmerült kérdésre próbál
választ adni a rendelkezésre álló állásfoglalások alapján.
1.
Az IBC tartály, gitterbox (raklap alapú rácsos konténer) EPR kötelezett
termék-e vagy sem?
Csomagolás akkor jön
létre a csomagolószerekből, ha azokat áru tartására, megóvására, átadására,
átvételére, szállítására, valamint bemutatására használnak, beleértve minden
árut a nyersanyagoktól kezdve a feldolgozott árucikkekig, továbbá csomagolások
az ugyanilyen célra használt egyutas árucikkek is. Az IBC tartály, amely
folyékony ömlesztett áruk szállítási csomagolása, valamint a gitterbox is, mint
szállítási csomagolások az EPR rendszer hatálya alá tartoznak.
2.
A szemeteszsák, sittes zsák után megmarad-e a fizetendő termékdíj?
Az elmúlt időszak egyik
legtöbb vitát kiváltó kérdése. A piaci gyakorlat szerint a kötelezett
vállalatok ezek után a termékek után megfizették a környezetvédelmi
termékdíjat. A környezetvédelmi
termékdíjról szóló 2011. évi
LXXXV. törvény (a továbbiakban: Ktdt.) 1. § (3) bekezdése alapján
termékdíjköteles termék a csomagolószer. A termékdíjköteles termékek
vámtarifaszámok alá osztályozott körét az 1. melléklet határozza meg.
A szemeteszsák, sittes
zsák abban az esetben minősül a Ktdt. tárgyi hatálya alá tartozó
csomagolószernek, ha a Ktdt. 2. § 11. pontja szerinti csomagolószer
definíciónak megfelel, továbbá az 1. mellékletben meghatározott
vámtarifaszámok alá
tartozik. Ebben az esetben termékdíj-kötelezettség keletkezik,
a termékdíj meghatározása
során a Ktdt. 2. melléklet 1. pontjában foglaltaknak
megfelelően kell eljárni. A Ktdt. tárgyi hatálya nem változott e tekintetben
2023. július 1. napját követően. Meg
kell jegyezni, hogy amennyiben a fenti termékek csomagolási funkciót látnak be,
úgy az EPR kötelezettség keletkezhet utánuk.
3.
Az értékesítés helyén megtöltésre tervezett és szánt csomagolószerek közé
milyen termékek tartoznak?
Csomagolásnak kell
tekinteni az értékesítés helyén történő megtöltésre tervezett és szánt
árucikkeket, továbbá az értékesítés helyén eladott, megtöltött vagy az
értékesítés helyén történő megtöltésre tervezett és
szánt egyszer használatos
(eldobható) árucikkeket, ha azok csomagolási funkciót látnak el
(értékesítés helyén megtöltésre tervezett csomagolószer, a továbbiakban:
„ehmt csomagolószer”).
Az EPR rendelet
rendelkezik arról, hogy az „ehmt csomagolószerből” létrehozott csomagolás
tekintetében a kiterjesztett gyártói felelősségi kötelezettség a csomagolószer
gyártóját terheli. Ez fő szabály szerint megegyezik a termékdíj törvény
csomagolószerre vonatkozó alanyi hatályával, miszerint a gyártó vagy a
külföldről behozó és első belföldi forgalomba hozó a kötelezett.
Az ehmt csomagolószerek
közé tartozik fentiek alapján például a papír vagy műanyag hordtasak, a pizzás
doboz, az eldobható tányérok és poharak, háztartási fólia, szendvicses zacskó,
alufólia, ruhatisztítókban a tiszta ruha csomagolására használt műanyag fólia,
ablakos papírzacskó.
4.
A szuvidáló zacskó felhasználása az EPR köteles csomagolásnak minősül?
A szuvidálás lényege
röviden, hogy az ételt hosszú időn keresztül, alacsony hőfokon főzik, majd a
főzést követően további elkészítési folyamatokon megy keresztül. Tekintettel
arra, hogy a szuvidáló zacskó a gyártástechnológia részeként kerül felhasználásra és nem lát el
csomagolási funkciót, ezért nem tartozik az EPR rendelet hatálya alá. Viszont a
termékdíj kötelezettség a vtsz szám alapján a szemeteszsák, sittes zsák
példájával megegyezően fennállhat.
5.
Mezőgazdasági takarófólia, sátor fólia után fizetendő termékdíj vagy
kiterjesztett gyártó felelősségi díj keletkezik-e?
A Ktdt. 1. mellékletében
meghatározott vámtarifaszámok alá tartozó áruk közül azon csomagolóanyagoknak
és csomagolási segédanyagoknak minősülő áruk
esetében, amelyek nem csomagolás
előállítására kerülnek felhasználásra (például a talajtakaró fólia) a Ktdt. 3. § (6) bekezdés e) pont ca)
alpontja szerinti jogintézmény alkalmazása, vagy a Ktdt. 14. § (5) bekezdés g)
pontja szerinti termékdíj-kötelezettség szerződéssel történő átvállalása nyújt
lehetőséget a termékdíj meg nem fizetésére. Ezekben az esetekben fel sem merül
a Ktdt. 2. mellékletében meghatározott kiterjesztett gyártói felelősségi díj
levonására vonatkozó szabály alkalmazása.
A takaró fóliák, sátor
fóliák rendeltetésszerű felhasználásuk során nem látnak el csomagolási
funkciót, ezért nem jön azokból létre csomagolás, ezért nem tartoznak az EPR
rendelet hatálya alá. Aggályos, hogy ezek olyan termékek, amik csak a vtsz
számuk alapján tartoznak a termékdíj köteles termékek közé, viszont nem csomagolási
célra tervezték őket, tehát olyan termékdíj köteles csomagolószerek, amik sosem
lesznek csomagolások, viszont a kötelezettség a fentiek alapján terheli ezeket.
6.
Elektromos vezérlésű gázkazán az elektronikai kormányrendelet és az EPR hatálya
alatt-van-e vagy sem?
A kérdés azért
foglalkoztatja a piaci szereplőket, mert a teljes berendezés tömegéhez képest
az elektronikai összetevő minimálisnak mondható. A gázkazán esetében az egész
berendezés kizárólag az elektromos és
elektronikus résszel együtt képes a funkcióját betölteni, így az EPR rendelet hatálya alá tartozik, mert az
egész készülék minősül elektromos és elektronikus berendezésnek.
7.
Reklámhordozó papírnak minősül-e a használati utasítás, logós boríték, fejléces
levél papír?
Az EPR rendelet 2024.
január l-jei hatállyal módosult reklámhordozó papír fogalma értelmében a gyártó
adatait nem kell a gazdasági reklámtartalomnál figyelembe venni. Ez lehet
cégnév, logó és védjegy is, tehát ezek feltüntetése a terméken nem minősül
gazdasági reklámnak.
A használati utasítás nem
felel meg a fenti fogalom meghatározásnak, tehát nem tartozik az EPR rendelet
hatálya alá.
8.
A pénztárgép szalag EPR köteles terméknek minősül-e vagy sem?
Ez a kérdés piaci
oldalról nagyon „húsba vágó”, ugyanis a termék árának meghatározó része az EPR
díj és nem egységes jogértelmezés esetén piac torzító hatások léphetnek fel. Az
irodai papír fogalmát az EPR rendelet a következők szerint határozza meg:
„információ hordozására alkalmas író-, nyomtató- vagy fénymásolópapír , amely
további megmunkálás nélkül alkalmas írásra, nyomtatásra vagy fénymásolásra,
továbbá az iratok, dokumentumok, folyóiratok
vagy hasonló termékek tartására, rendezésére szolgáló,
papírból készült iratrendező, dosszié,
iratborító, levélrendező és irattartó mappa.” A termékáram alá tartozó
termékek a Közös Vámtarifa szerinti vámtarifaszámokkal kerültek meghatározásra
az EPR rendelet melléklete alapján.
Amennyiben tehát a pénztárgépszalag a fenti
fogalomnak megfelel és a vámtarifaszáma megtalálható az EPR rendelet 1.
mellékletében, akkor a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer hatálya alá
tartozik.
Nagyon fontos, hogy
felhívjuk a figyelmet, ami minden állásfoglalás záradékaként megjelenik: „a jogértelmezés a jogalkalmazó mindenkori
feladata és felelőssége. A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény, továbbá
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 182/2022. (V. 24.) Korm.
rendelet alapján a minisztérium állásfoglalás kibocsátására nem jogosult, ezért
minisztériumi tájékoztatásokban foglaltakra a jogalanyok és a hatóságok nem
hivatkozhatnak, azok nem használhatóak fel peres vagy közigazgatási eljárás során”.
Bízunk
benne, hogy ezzel a szakmai összefoglalóval segítettünk néhány nyitott kérdést
megválaszolni a rendelkezésre álló állásfoglalások alapján. Kérdések esetén a
Green Tax Service Kft. munkatársai állnak rendelkezésre.
Declaration
A GREEN TAX SERVICE Kft. kijelenti,
hogy a tájékoztató összeállítását a termékdíjra és a kiterjesztett gyártói
felelősségi rendszerre vonatkozó jogszabályok szerinti előírásoknak megfelelően
teljesítette. A mindenkor elvárható gondossággal és körültekintéssel, a szakmai
standardok betartása szerint járt el.
Jelen összefoglaló nem tartalmazza a
teljes termékdíj törvény és annak végrehajtási rendeletében, illetve a
kiterjesztett gyártói felelősségi kormányrendelet által előírt szabályozást.
Célja nem a teljes körűség és a jogi normák hivatkozásainak pontos idézése,
hanem gyakorlati iránymutatást tartalmaz, melynek elsődleges célja, hogy az
összefoglaló közérthető legyen.
A GREEN TAX SERVICE Kft. tájékoztatja
az olvasót, hogy a jelen összefoglalóban leírt megállapítások, vélemények,
javaslatok jogalkalmazói értelmezését, gyakorlatát és szakmai véleményét
tükrözi, melyek szakmai véleménynek, ajánlásnak, iránymutatásnak minősülnek, de
jogi kötőerővel a jelen összefoglalóban foglaltak nem rendelkeznek. A GREEN TAX
SERVICE Kft. az esetleges hibákért, hiányosságokért a felelősségét kizárja.
Green Tax Service Ltd. excludes its liability for possible errors and omissions. GREEN TAX SERVICE Kft. has no competence to interpret the legislation, it does not bind the courts or authorities in a possible legal dispute.